Nakon što je tjedan dana ranije, ministar obrane Republike Hrvatske dao zapovijed za njezino osnivanje, u Slatini je na današnji dan, 28. listopada 1991. godine osnovana 136. brigada Zbora narodne garde.
![](https://domovinskirat.hr/wp-content/uploads/2021/10/Skeniranje_20211028-3-1024x707.jpg)
Kao temelj za njezino stvaranje poslužio je 64. samostalni bataljun Zbora narodne garde. Kada je, 3. studenog, iz postrojbi ZNG-a formirana Hrvatska vojska, brigada je promijenila ime u 136. brigada Hrvatske vojske. Za zapovjednika ove postrojbe imenovan je Josip Černi koji je stigao s istočnoslavonskog bojišta. Dotadašnji zapovjednik obrane Slatine, Ladislav Bognar, imenovan je njegovim zamjenikom.
Formiranjem ove postrojbe, jačine tri bojne, znatno je ojačana obrana Slatine. Nakon provedene obuke o najosnovnijim vojničkim vještinama, brigada se počinje spremati i za akcije oslobađanja okupiranih dijelova tadašnje općine Podravska Slatina. Te akcije pripadnici brigade, zajedno s nekolicinom drugih postrojbi ostvarili su kroz operaciju „Papuk-91“ koja je pokrenuta 28. studenog 1991. godine.
![](https://domovinskirat.hr/wp-content/uploads/2021/10/136.-brigada-1.jpg)
Cjelokupno područje općine oslobođeno je do 15. prosinca 1991. kada pripadnici 136. brigade oslobađaju Voćin. Nakon toga, postrojba nastupa dalje Papukom u pravcu Pakraca te dolazi sve do Bučja gdje se spaja sa 123. i 127. brigadom Hrvatske vojske.
Nakon potpisivanja Sarajevskog primirja u siječnju 1992. godine nastupilo je mirnije razdoblje te je brigada podređena I. operativnoj zoni Osijek i razmještena u naseljima Harkanovci – Vučkovac – Jelisavac gdje je kao pričuva boravila do veljače. Nakon toga 136. brigada preuzela je bojišnicu na Dravi – od sela Narda do ušća Karašice u Dravu te po dubini do Petrijevaca i Bizovca.
![](https://domovinskirat.hr/wp-content/uploads/2021/10/Skeniranje_20211028-1024x753.jpg)
Od travnja brigada je razmještena na području Čaglina gdje se pripremala za preuzimanje crte obrane na vinkovačkom bojištu što se uskoro i dogodilo. Na području Borinaca zadržala se tijekom ljeta 1992. kada je postupno demobilizirana pod zapovjedništvom Radenka Pavića. Znatan broj pripadnika brigade prešao je u 3. gardijsku brigadu “Kune”, 5. gardijsku brigadu “Sokolovi”, te kasnije u 81. gardijsku bojnu “Kumovi” s kojom su mnogi sudjelovali i u završnim oslobodilačkim operacijama Domovinskog rata.
Naslovna fotografija – Na prvoj crti u Borincima, pripadnici 3. bojne 136. brigade.
Izvori
Literatura
Brekalo, Miljenko. Slatinska kronika Domovinskog rata. Osijek: Svjetla grada i Matica hrvatska, Ogranak Osijek; Slatina: Matica hrvatska, Ogranak Slatina, 2017..
Žarković, Petar, prir., Pismo ratniku – Knjiga sjećanja na poginule branitelje u Domovinskom ratu slatinskoga i orahovičkog područja. Slatina: Udruga roditelja poginulih branitelja Domovinskog rata Slatina, 2000.
Magistar sam povijesti. Radno iskustvo stjecao sam u Hrvatskom povijesnom muzeju i na Hrvatskoj radioteleviziji u emisiji TV Kalendar. Autor sam nekoliko knjiga i filmova na temu Domovinskog rata. Osnovao sam i uređujem Facebook stranicu Dogodilo se na današnji dan – Domovinski rat i portal Domovinskirat.hr. Također uređujem i vodim emisiju Domoljubne minute koja se svakog dana emitira na Hrvatskom katoličkom radiju te emisiju Sve za Hrvatsku i Novi valovi dobrote. Vlasnik sam obrta CroHis kojim promičem vrijednosti Domovinskog rata.